Author: Марина Пискун

Офіційний веб-портал
www.chernigiv-biznes.com.ua

Управління споживчого ринку та підприємництва Чернігівської міської ради

Грудень 2015 року

№3(15)/12.2015

Актуально про
захист прав споживачів
Запитання.Відповіді.Поради.

Адміністрація магазину не несе відповідальності за збереження речей.
Чи правомірні дії адміністрації магазину?

Споживач – це покупець, який на щось скаржиться (Гарольд Коффін)

Зміст Інформаційного бюлетеня

Адміністрація магазину не несе відповідальності за збереження речей. Чи правомірні дії магазину?
Права споживача у разі порушення умов договору про виконання робіт (надання послуг)
Одностороння зміна ціни в договорі
Правовий статус покупця (споживача) товарів, робіт, послуг у сфері електронної комерції
Зміни у чинному законодавстві з питань сертифікації

Згідно з вимогами пункту 21 Порядку провадження торговельної діяльності та правил торговельного обслуговування на ринку споживчих товарів, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 15.05.2006 року № 833, суб'єкт господарювання сфери торгівлі зобов'язаний:
- забезпечити доступ споживачів до об'єктів торгівлі без здавання на збереження особистих речей, крім товарів, реалізація яких здійснюється у таких торговельних об'єктах;
- створити умови для збереження речей споживачів, у разі, коли вхід до торговельного об'єкта з товарами, які реалізуються в таких закладах, заборонено.
Якщо Ви поклали речі у камеру схову магазину, фактично Ви уклали з адміністрацією магазину договір про збереження речей. Це підтверджується видачею покупцеві (споживачу) номерного жетона, іншого знака, що засвідчує прийняття речі на збереження (ст. 937 Цивільного кодексу України).
Адміністрація бере на себе обов'язок по збереженню зданих покупцями речей на зберігання. Відповідальність магазину (зберігача) у випадку втрати або ушкодження речі споживача (поклажодавця) передбачена статтями 950-951 Цивільного кодексу України.
УВАГА! Якщо адміністрація торгового об'єкта, у випадку ушкодження речей у камері схову відмовиться добровільно відшкодовувати заподіяні збитки в повному розмірі, Ви маєте право звернутися з відповідним позовом до суду.
Як свідчить практика, при судовому розгляді спорів, що виникли між покупцями (споживачами) і суб'єктами, які здійснюють торгівельну діяльність, з приводу здачі речей у магазинах та відшкодування збитків, завданих неналежним зберіганням таких речей, судами застосовуються норми, що регулюють договори зберігання.
За умовами договору зберігання, відповідно до ст. 942 ЦК України зберігач зобов'язаний вживати усіх заходів для забезпечення схоронності речі. Якщо зберігання здійснюється безоплатно, зберігач зобов'язаний піклуватися про річ, як про свою власну.
Однак, попереджаємо, труднощі при захисті своїх прав виникають передусім при доведенні в суді обставин, на які посилається особа, майно якої пошкоджене або втрачене.
Так, при здаванні сумок або речей на зберігання, опис переданих речей не робиться, ніде жодним чином не фіксується, що саме здається (наприклад, у сумці є мобільний телефон або планшет), оскільки таке законодавством не передбачено.
Отже, якщо Ви не впевнені в тому, що ваші речі зберігатимуться належним чином, Ви маєте право відмовитися від зберігання ваших речей в камері схову магазина і пересуватися в торговій залі підприємства зі своїми речами, пакетом, сумкою тощо.
Але, наголошуємо, що серед Ваших речей не повинні бути товарні пропозиції, які реалізуються у даному торговому об'єкті, без підтверджуючих товарних чеків та інших документів встановленої форми.
За інформацією управління споживчого ринку та підприємництва міської ради

На видному місці в багатьох підприємствах роздрібної торгівлі міста розміщені попереджувальні написи для споживачів про те, що адміністрація торгового об'єкта не несе відповідальності за збереження речей покупців, покладених у камеру схову.
Чи правомірні дії адміністрації магазину?

№3(15)/12.2015

Стр. #

Права споживача у разі порушення умов договору про виконання робіт (надання послуг)

У відповідності до пункту 1 статті 10 Закону України “Про захист прав споживачів” споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків:
якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим;
якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад 70 % загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуг або робіт, що залишилися.
УВАГА! Якщо під час виконання робіт (надання послуг)стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк — розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця (п.2 ст. 10 ЗУ “Про захист прав споживачів”).
Пунктом 3 цього Закону встановлено, що у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати:
безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк;
відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги);
безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої є якості чи повторного виконання роботи;
відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи;
реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладання відповідного договору.
Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом 2-х років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором.
Відповідно до пункту 4 вищевказаного Закону, за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.
Зазначені вимоги можуть бути пред'явлені споживачем протягом строків, передбачених нормативно-правовими актами та нормативними документами, умовами договору, а в разі відсутності таких строків — протягом 10-ти років.
Таким чином, пунктом 5 ст.10 Закону зазначено, що у разі коли виконавець не може виконати роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі 3 % вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі 3 % загальної вартості замовлення.
УВАГА!!! Виконавець не несе відповідальності за невиконання, прострочення виконання або інше неналежне виконання зобов'язання та недоліки у виконаних роботах або наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли з вини самого споживача чи внаслідок дії не переробної сили.
Виконавець залежно від характеру і специфіки виконаної роботи (наданої послуги) зобов'язаний видати споживачеві розрахунковий документ, що засвідчує факт виконання роботи (надання послуги).
У пункті 9 Закону чітко прописано, що виконавець зобов'язаний протягом місяця відшкодувати збитки, що виникли у зв'язку з втратою, псуванням чи пошкодженням речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Виконавець не звільняється від відповідальності, якщо рівень його наукових і технічних знань не дав змоги виявити особливі властивості речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг).
Якщо виконання робіт (надання послуг) вимагає використання додаткових матеріалів, такі матеріали повинні відповідати вимогам безпеки, встановленим законодавством до таких матеріалів.
Виконавець несе відповідальність за шкоду, завдану життю, здоров’ю або майну споживача, що виникла у зв'язку з використанням речей, матеріалів, обладнання, приладів, інструментів, пристосувань чи інших засобів, необхідних для виконання ним робіт (надання послуг), незалежно від рівня його наукових і технічних знань, що дає змогу виявити їх властивості, згідно з законодавством (п.10 ст.10 ЗУ “Про захист прав споживачів”).
Якщо під час виконання робіт (надання послуг) виникає необхідність у додаткових роботах (послугах), що не були передбачені умовами договору, виконавець зобов'язаний одержати від споживача дозвіл на виконання робіт (надання послуг).
УВАГА!!! Будь-які додаткові роботи (послуги), виконані (надані) виконавцем без згоди споживача, не створюють для споживача будь-яких зобов'язань щодо їх сплати.
Виконавець зобов'язаний таким же чином повідомити споживача, якщо вартість робіт (послуг) може істотно зрости, ніж можна було очікувати під час укладання договору.
Споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) без штрафних санкцій з боку виконавця у разі виникнення обставин, передбачених в абзацах першому та другому цієї частини.
Наголошуємо, що зазначені вище вимоги не поширюються на виконання робіт з гарантійного ремонту.

№3(15)/12.2015

Стр. #

Одностороння зміна ціни в договорі

Відповідно до пункту 7 статті 1 Закону України “Про захист прав споживачів” договір — це усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем ( виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція.
Під час придбання або замовлення товарів ( робіт, послуг) споживач має право на необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, у тому числі про ціну, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору.
Звертаємо увагу, що на непродовольчі товари і будь-які послуги, у тому числі з виготовлення та установки меблів встановлені вільні ціни, тобто суб'єкти господарювання, що надають послуги, самостійно визначають ціну на свою продукцію ( товари, роботи, послуги).
Згідно з частиною 1 статті 632 Цивільного кодексу України ціна в договорі ( купівлі-продажу товарів, виконання робіт, послуг) встановлюється за домовленістю сторін.
Зміна ціни після укладання договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.
Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.
Отже, при укладанні цивільно-правового договору ціна на продукцію (товари, роботи, послуги) визначається за згодою сторін, за винятком тих товарів, послуг та продукцію, до яких застосовується державне регулювання цін і тарифів.
Наголошуємо, що частиною 12 статті 10 Закону України “Про захист прав споживачів” закріплено, якщо після укладання договору стане очевидним, що роботи (послуги, зважаючи на їх ціну (вартість) та характеристики або інші обставини, явно не задовольнятимуть інтереси або вимоги споживача, виконавець зобов'язаний негайно повідомити про це споживача.
Виконавець зобов'язаний таким же чином повідомити споживача, якщо вартість робіт (послуг) може істотно зрости, ніж можна було очікувати під час укладання договору.
Споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) без штрафних санкцій з боку виконавця у разі виникнення зазначених вище обставин.
Враховуючи викладене вище, зміна ціни договору про виконання робіт (надання послуг) в односторонньому порядку є обмеженням права споживача та є підставою для визнання недійсними умов договору в судовому порядку.
За інформацією управління споживчого ринку та підприємництва міської ради

Правовий статус покупця (споживача) товарів, робіт, послуг у сфері електронної комерції

Права та обов'язки покупця (замовника, споживача) товарів, робіт, послуг у сфері електронної комерції визначаються законодавством України, зокрема Законом України “Про захист прав споживачів”.
Покупець (замовник, споживач) товарів, робіт, послуг у сфері електронної комерції за обсягом своїх прав та обов'язків прирівнюється до споживача у разі укладання договору поза торговельними або офісними приміщеннями та у разі укладання договору на відстані відповідно до Закону України “ Про захист прав споживачів”.
Покупець (замовник, споживач) товарів, робіт, послуг у сфері електронної комерції, який приймає (акцентує) пропозицію іншої сторони щодо укладання електронного договору, зобов'язаний повідомити про себе інформацію необхідну для його укладання.
У разі оплати вартості товару, роботи, послуги із застосуванням платіжних інструментів така особа має право повідомити відомості, що дають змогу забезпечити проведення оплати відповідним оператором платіжних систем, який несе відповідальність за їх збереження та використання в порядку, передбаченому законодавством.
Фізична особа повинна надати інформацію про себе, необхідну для вивчення електронного правочину, створення електронного підпису, ідентифікації в інформаційній системі електронної комерції, шляхом введення (створення) особою спеціального набору електронних даних, а також вчинення інших дій у такій системі.
У випадках, передбачених договором, покупець (замовник, споживач) повинен повідомити адресу доставки товару, виконання роботи чи надання послуги.
Перелік інформації, необхідної для вчинення електронного правочину, визначається законодавством України або за домовленістю сторін.
Довідково:
Електронна торгівля — господарська діяльність у сфері електронної купівлі-продажу, реалізації товарів дистанційним способом покупцю шляхом вчинення електронних правочинів із використанням інформаційно-телекомунікаційних систем.
Інтернет — магазин засіб для представлення або реалізації товару, роботи чи послуги шляхом вчинення електронного правочину.
Джерело: ст. 8 Закону України “Про електронну комерцію”

Споживач уклав договір з суб'єктом господарювання на виготовлення та установку меблевого гарнітуру. В договорі зазначено 20-денний строк виготовлення гарнітуру та його ціну. Через 5 днів після підписання договору споживачу зателефонував суб'єкт господарювання з повідомленням про зміну ціни гарнітуру в сторону збільшення, мотивуючи це зростанням курсу долора на закупку комплектуючих для виготовлення гарнітуру.
Чи може суб'єкт господарювання в односторонньому порядку змінити раніше оговорену в договорі ціну на товар? Чим це передбачено? Які права в такій ситуації має споживач?

Договір — усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція.
Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншим документом (розрахунковим документом).
(ст. 1 Закону України “Про захист прав споживачів”

№3(15)/12.2015

Стр. #

Зміни у чинному законодавстві з питань сертифікації

Мінекономрозвитку наказом від 13.11.2015 року № 1443 скоротило Перелік продукції, що підлягає обов'язковій сертифікації в Україні.
Так, із зазначеного Переліку виключено:
вина виноградні, плодові, шампанські та ігристі, інші напої зброжені міцністю від 8,5% об.;
горілку, горілки особливі, лікеро-горілчані та інші алкогольні напої;
коньяк, коньячні напої;
спирт (спирт етиловий ректифікований із меляси, спирт етиловий ректифікований).
Крім цього, визначено таким, що втратив чинність, наказ Державного комітету по стандартизації, метрології та сертифікації від 13.09.1996 року № 379 “Про затвердження Правил обов'язкової сертифікації алкогольних напоїв”.
Джерело:
Наказ «Про внесення змін до Переліку продукції, що підлягає обов'язковій сертифікації в Україні, та визначення таким, що втратив чинність, наказу державного комітету України по стандартизації, метрології та сертифікації» від 13.11.2015 року № 1443

Офіційний веб-портал
www.chernigiv-biznes.com.ua

На сторінках інформаційного бюлетеня споживачі та суб’єкти господарювання сфери торгівлі та послуг завжди знайдуть кваліфіковану відповідь або консультацію з будь-якого питання, яке виникає у повсякденному житті та професійній діяльності.
Цей інформаційний бюлетень є оглядовим коментарем Закону України «Про захист прав споживачів», інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють відносини у сфері торгівлі, надання послуг та захисту прав споживачів.
Розрахований на широке коло споживачів товарів і послуг, у тому числі суб’єктів господарювання, що здійснюють діяльність у сфері, торгівлі, ресторанного господарства та надання послуг у м. Чернігові.
Містить відповіді на реальні запитання громадян-споживачів, які звертаються до органів місцевого самоврядування за наданням допомоги.

Інформаційний бюлетень

ЧЕРНІГІВСЬКА МІСЬКА РАДА
УПРАВЛІННЯ СПОЖИВЧОГО РИНКУ ТА ПІДПРИЄМНИЦТВА

14000, м. Чернігів,
вул. Коцюбинського, 82,
ел. (факс) 67-28-83, 67-67-36
E-mail: torg@chernigiv-rada.gov.ua

Громадська приймальня з питань захисту прав споживачів
м.Чернігів, вул.Коцюбинського, 82, каб.218,
тел.67-67-36

Актуально про
захист прав споживачів
Запитання.Відповіді.Поради.